Norman Lockyer | |
---|---|
![]() | |
Narození | 17. května 1836 Rugby |
Úmrtí | 16. srpna 1920 (ve věku 84 let) Salcombe Regis |
Místo pohřbení | St Mary and St Peter Churchyard |
Povolání | fyzik, astronom a vysokoškolský učitel |
Zaměstnavatel | Imperiální kolej v Londýně |
Ocenění | Rumfordova medaile (1874) Bakerian Lecture (1888 a 1874) Médaille Janssen (1889) člen Královské společnosti |
Choť | Thomazine Mary Browne (od 1903)[1] |
Děti | William James Stewart Lockyer |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Joseph Norman Lockyer (17. května 1836 Rugby – 16. srpna 1920 Salcombe Regis) byl anglický astronom. Spolu s Pierrem Janssenem objevil prvek helium, při spektroskopickém zkoumání Slunce. Byl též zakladatelem a prvním přispěvatelem vlivného vědeckého časopisu Nature. Obrovské diskuse pak vzbudila jeho kniha Dawn of Astronomy z roku 1894. Lockyer v ní tvrdil, zejména na základě studia egyptských pyramid a megalitického památníku Stonehenge, že dávné civilizace měly mnohem větší astronomické znalosti, než se soudobí Evropané domnívají (na konci 19. století) a tyto znalosti, že jsou zakódovány ve starověkých stavbách a megalitech. Založil tím de facto nový obor archeoastronomie.
Jeho jméno nesou krátery Lockyer na Měsíci a Lockyer na Marsu.